Онлайн-лекція Сергія Бреуса «Правові особливості обмеження людини у відвідуванні гральних закладів та участі в азартних іграх»
2021-09-03 15:00 - 16:00 (Europe/Kiev) | Публічна бібліотека імені Лесі Українки, вул. Олександра Кониського, 83-85, Київ, 04053
Що варто знати громадянам про азартні ігри в Україні? 13 серпня 2020 року набрав чинності Закон України «Про державне регулювання діяльності з організації та проведення азартних ігор». Верховна Рада України узаконила організацію та проведення азартних ігор в країні. Закон регулює ринок азартних ігор в Україні та встановлює виключний перелік видів діяльності у сфері азартних ігор, що дозволені в Україні, а саме: організація та проведення азартних ігор у гральних закладах казино, казино в мережі Інтернет, букмекерської діяльності в букмекерських пунктах та в мережі Інтернет, ігор у залах гральних автоматів, азартних ігор у покер в мережі Інтернет.
3 вересня юрист Сергій Бреус роз’яснить усі особливості обмеження людини у відвідуванні гральних закладів та участі в азартних іграх. Спікер розповість, яким чином обмежити гравця у відвідуваннях гральних закладів та в участі в азартних іграх у судовому порядку.
Не варто забувати, що активна участь в іграх може викликати залежність. Тому закон від 13 серпня 2020 року передбачає, що в Україні діє Реєстр осіб, яким обмежується доступ до гральних закладів та/або участь в азартних іграх. Законодавці визначили перелік передумов, які визначають включення до такого Реєстру.
Закон про азартні ігри має на меті ефективне регулювання цієї сфери на території України. Проте він недостатньо чітко регулює всі права та обов’язки як гравців, так і організаторів. Такі колізії можуть призвести до зловживань. Відкритим також залишається питання щодо уповноваженого органу з питань контролю над азартними іграми, оскільки щодо доцільності його створення ще тривають дискусії.
Тому запрошуємо Вас переглянути онлайн-лекцію та разом із юристом Сергієм Бреусом розібратися в цій темі.

Онлайн-бесіда «Антиміфи: Тарас Шевченко»
2021-09-06 11:00 - 12:00 | Публічна бібліотека імені Лесі Українки, вул. Олександра Кониського, 83-85, Київ, 04053
Радянська ідеологія сфальшувала усе: його біографію, Кобзар, листи і навіть щоденник. То ким же насправді був чоловік, якого ми називаємо Тарас Шевченко?
6 вересня об 11:00 на сторінці Публічної бібліотеки ім. Лесі Українки у Фейсбуці зустрінуться письменник і незмінний лектор мистецьких тем Анатолій Горовий та кандидат історичних наук, старший науковий співробітник Національного музею Тараса Шевченка Олег Магдич, аби дати коментар стосовно міфів, що «обплітають» постать найвідомішого митця української нації Тараса Шевченка.
У шкільних підручниках з української літератури Шевченка канонізували такою мірою, що ті частини біографії і мовні кліше на кшталт «безродний кріпак», «атеїст» ледь мають зв’язок з реальним станом речей. А портрети, де він зображений старомодним дідуганом, і зовсім викривлюють уявлення про геніального поета, письменника й художника.
Велика частина наукових праць і матеріалів переконливо доводять, що Господь дарував українському народові пророка, ідейний, моральний та духовний дороговказ. Парадокс полягає у тому, що впродовж багатьох десятиліть канонізації Тараса Шевченка мало що було зроблено для пізнання причин його істинної слави та величі.
Єдиний факт залишається правдою: Шевченко надсучасний. Нині існує велика кількість проєктів, присвячених сучасним підходам до тлумачення біографії митця і його творчості. Зовсім нещодавно в соціальних мережах презентували проєкт, завдяки якому вдалося створити творчу реконструкцію голосу Тараса Шевченка. Справа в тому, що перший фонограф для запису і відтворення звуку був винайдений у 1877 році, через 16 років після смерті Тараса Шевченка, тому записів голосу письменника не існує. Але зараз завдяки новітнім технологіям стало можливим відтворення його голосу. Розробку присвячено 30-річчю Незалежності України.
Долучайтеся до етеру та відкривайте для себе істинного Шевченка!

Психологічна онлайн-лекція "Емоційний інтелект"
2021-09-07 11:00 - 12:00 | Публічна бібліотека імені Лесі Українки, вул. Олександра Кониського, 83-85, Київ, 04053
Запрошуємо Вас долучитися до лекції, присвяченій аналізу феномену емоційного інтелекту. Прямий етер відбудеться в межах проєкту «Бібліотерапія: твоя книга щастя». Спікерка – Злата Біневич, психолог, тренер, коуч, керівниця PRO Trainings agency.
У чому секрет успіху? Це питання, напевно, цікавить людей уже третє тисячоліття. Хтось готовий працювати 24/7, щоб досягти високих результатів, хтось здається і вважає, що успіх – привілей для обраних. А хтось просто пробує, вчиться на своїх помилках і досвіді та в результаті чогось досягає.
Людство «перетравило» вже не одну теорію й гіпотезу про те, що може гарантувати досягнення всіх цілей. Але однією з найбільш сильних виявилася ідея емоційного інтелекту. Це поняття вперше з’явилося в 1960 році в роботах Майкла Белдока. Сама ідея щільно засіла в головах людей після виходу науково-популярної книги «Емоційний інтелект: чому він значить більше, ніж IQ», авторство якої відведено Деніелу Гоулману — журналісту з New York Times. Книга вийшла в середині 90-х років минулого століття, але до сих пір є однією з найбільш актуальних у сфері особистої ефективності. На її основі написана велика кількість інших робіт, разом з якими і сформувалася об’ємна наука, присвячена емоційному інтелекту.
У загальному розумінні емоційний інтелект (EI) розглядається як здатність працювати з емоціями та виявляти емпатію. Сюди відноситься вміння розпізнавати емоції, визнавати негативні й позитивні почуття, відокремлювати особисте сприйняття від наочних фактів, керувати власними та чужими емоціями. Це певна людська здатність до дуже точного відчуття ситуації, розуміння бажань оточуючих, стійкості до стресу і впливу негативних емоцій.
Давайте й ми поговоримо про найважливіше та найцікавіше у феномені емоційного інтелекту.

Презентація книги Тетяни Белімової "Винуваті люди"
2021-09-08 16:00 - 17:00 | Публічна бібліотека імені Лесі Українки, вул. Олександра Кониського, 83-85, Київ, 04053
«Переплетіння доль, драматичні події української історії початку ХХ століття, пристрасть, яка кидає в безодню, глибокі почуття, фатальні підступи долі, несподівані повороти сюжету та справжнє кохання завдовжки з людське життя. Ця історія написана так майстерно, яскраво й динамічно, що не лише довго не відпускає від себе, а й торкається серця й душі кожного читача» – такими словами відгукнулася письменниця Наталія Гурницька про нову книгу Тетяни Белімової «Винуваті люди». Бібліотекарі, як і віддані читачі, також «полюють» за найцікавішими книжковими новинками. Тому 8 вересня о 16:00 Публічна бібліотека ім. Лесі Українки запрошує всіх на презентацію книги Тетяни Белімової «Винуваті люди».
Тетяна Белімова – українська письменниця, літературознавець та викладачка з Києва. Авторка численних наукових праць, статей, рецензій, посібника «Проза українського модернізму 20-х рр. XX ст.» (2009). Лауреатка конкурсу «Коронація слова» (2013, 2014). Художню прозу пише з 2008 року. Нині Тетяна Белімова працює в Інституті літератури НАН України, а також викладає спецкурси в Інституті філології КНУ ім. Т. Шевченка.
Роман письменниці «Київ.ua» посів III місце у конкурсі «Коронація слова-2013».
Роман «Вільний світ» отримав I місце у конкурсі «Коронація слова-2014».
У 2015 році друком вийшла книга «Трояндовий джем» – збірка оповідань та новел, опублікована видавництвом «Брайт Стар Паблішинг».
У 2021 році світ побачив роман про драматичні історичні події української історії початку XX століття – «Винуваті люди». Події роману відбуваються в містечку Ставище. Хтось міг би позаздрити Марусі, яка стала дружиною поміщика Ясенського. Житиме тепер у розкоші! Хай і з нелюбом. Час мине, і не згадає про того свого Василя. Однак життя повернеться інакше. Маруся лишиться вдовою, а Василь стане цирковим артистом. Він зійдеться з жінкою, якої ніколи не покохає, але й не покине. А Маруся чекатиме на Василя все життя. Їх осудять люди, власна совість винесе їм вирок. Зустріч із Василевою дружиною буде останньою краплею для Марусі. Вона втече, присягнувши, що тепер уже назавжди. Але правда, що наздожене її, змусить повернутися. Та чи востаннє?..
Приходьте на презентацію книги в офлайн-форматі та насолоджуйтесь живим спілкуванням з авторкою.
Вхід вільний!

Презентація книжки про український театр
2021-09-09 17:00 - 18:00 | Відділ літератури з питань мистецтв, вул. В. Житомирська, 4,, Київ
9 вересня о 17.00 запрошуємо у відділ літератури з питань мистецтв бібліотеки на презентацію книги Андрія Лягущенка “Український театр. Видатні діячі та менеджмент”. Монографія вийшла цього року у видавництві “Мистецтво”. Книжку присвячено видатним діячам українського театру, в яких дар творчості гармонійно поєднувався з умінням ефективно організовувати процес колективної художньої творчості. Вперше в українському театрознавстві в широкому контексті суспільно-культурної ситуації розглядається менеджерська діяльність Івана Штейна, Людвіга Млотковського, Марка Кропивницького, Михайла Старицького, Івана Карпенка-Карого, Миколи Садовського, Панаса Саксаганського, Івана Мар’яненка, Леся Курбаса, Гната Юри, Василя Василька. Значну увагу приділено аналізу організаційно-правових форм функціонування вітчизняного сценічного мистецтва. Розглянуто історичний процес формування та розвитку моделі сценічного колективу, яка залишається актуальною й до сьогодні. Проаналізовано багаторівневі стосунки українського театру із владою і процес становлення державного менеджменту в галузі виконавського мистецтва.
Участь беруть: автор книги Андрій Лягущенко, головний редактор видавництва “Мистецтво”, заслужений працівник культури України Ніна Прибєга та провідні мистецтвознавці.

КЛІК: засідання Київського ЛІтературного Клубу
2021-09-12 15:00 - 16:00 | Публічна бібліотека імені Лесі Українки, вул. Олександра Кониського, 83-85, Київ, 04053
Запрошуємо усіх, хто любить і творить ЛІТЕРАТУРУ, взяти участь у другому засіданні Київського літературного клубу “КЛІК”. Керівник клубу – мистецтвознавець, поет, сценарист Анатолій Васильович Горовий. Гарантована чудова атмосфера, спілкування з цікавими творчими людьми і чайок.
Локація – зала громадських ініціатив. Адреса: вулиця Січових Стрільців, 77. Зупинка “Вулиця Полтавська, Публічна бібліотека імені Лесі Українки” трол. 16, 18, трам. 18,15.
Учасників засідання просимо зареєструватися у цій формі https://forms.gle/gjDyrP8VuQ57a51c9

Лекція-дискусія «Потік свідомості. «Intermezzo»
2021-09-13 11:00 - 12:00 | Публічна бібліотека імені Лесі Українки, вул. Олександра Кониського, 83-85, Київ, 04053
У чому феномен потоку свідомості у відомій новелі Михайла Коцюбинського «Intermezzo»? 13 вересня у прямому етері розібратися в цьому питанні спробують мистецтвознавець і письменник Анатолій Горовий та поет, філолог Дмитро Луняка. Онлайн-розмова приурочена до дня народження письменника (17 вересня) та відбудеться в межах проєкту «Гра зі смислами».
«Intermezzo» – імпресіоністична новела, написана у 1908 році в Чернігові. Складається з 11 частин, що пов’язані образом митця – учасника й оповідача зображуваного; розповідає про його духовне одужання при зустрічі з природою. У творі порушено проблеми душевної рівноваги, повноцінного життя, специфіки творчого процесу.
Твір написаний після подій Російської революції 1905–1907 рр. Новела має автобіографічний мотив. Улітку 1908 р. Коцюбинський поїхав відпочивати до села Кононівка, що на початку ХХ ст. входило до складу Полтавської губернії. Тепер це північний куток Черкащини, Драбівський район. Свою новелу письменник присвятив кононівським полям. На той час їхнім власником був Євген Чикаленко, відомий український меценат, який і умовив митця відпочити у своєму маєтку.
«Intermezzo» вважається першим втіленням «потоку свідомості» в тексті. Постає питання, чи такий літературний експеримент був першим в українській літературі чи загалом у світовій? Що мав на меті висловити у новелі Михайло Коцюбинський?
Доєднуйтеся до прямої трансляції і шукайте відповіді на питання з нами!

Психологічний тренінг «Карта бажань»
2021-09-16 11:00 - 12:00 | Публічна бібліотека імені Лесі Українки, вул. Олександра Кониського, 83-85, Київ, 04053
Запрошуємо на сеанс бібліотерапії – цікаву й корисну зустріч із психологом Тетяною Дмитренко, яка, можливо, допоможе вам реалізувати ваші плани на життя та потаємні мрії. Доведено, що будь-яке бажання, що було зафіксоване на папері, набагато частіше втілюється в реальність. Це пояснюється тим, що в момент написання своїх думок людина дуже чітко усвідомлює те, чого хоче, і посилає потужний енергетичний імпульс у Всесвіт.
Щоб дорослі мрії втілювалися в життя, є чудова практика – карта бажань.
Карта бажань – це візуальний образ того, про що ми мріємо. Річ у тому, що нашій психіці, коли ми бачимо певний образ, певний силует, легше досягти бажаного результату і привести нас до нього.
Кожний із вас складе карту бажань, що складається з 9 секторів (кожен сектор відповідає певній сфері вашого життя).
Подумайте, чого ви хочете досягти в майбутньому, пропишіть ваші мрії.
Зробіть або виберіть ваше найулюбленіше фото, роздрукуйте його.
Зберіть достатню кількість зображень для карти.
За допомогою дошки бажань ви відправите свої бажання в «космічний простір», де його негайно почнуть реалізовувати.
Ви дізнаєтеся секрет, де потрібно розмістити карту, щоб вона працювала.
Віра в краще – одна з головних умов успіху! Кожна думка – матеріальна.

Презентація книжки "Найкраща лілея з родинного саду Косачів"
2021-09-17 16:00 - 17:00 | Читальний зал, вул. Олександра Кониського, 83-85, Київ
Запрошуємо на презентацію книжки з участю її авторів, приуроченої 150-річчю від дня народження Лесі Українки, що вийшла у цьому році за фінансової підтримки міської влади і присвячена родині Косачів. Книга «Найкраща лілея з родинного саду Косачів» авторства дослідниць життя і творчості Лесі Українки Алли Диби та Олександри Шалагінової – про улюблену сестру Лесі Українки, хранителя її архіву, дослідника біографії та творчості письменниці, автора монографії «Леся Українка. Хронологія життя і творчості», лікаря за фахом Ольгу Косач-Кривинюк (1877-1945).
Особливу увагу авторами приділено 1920-1940-им рокам, коли родина Лесі Українки пройшла через горнило репресій, тюрми й концтабори. У ці роки Ольга Косач-молодша змушена була залишити працю земського лікаря і працювала вчителькою та бібліотекарем-референтом у Національній науковій медичній бібліотеці України. Опубліковано документи, спогади, листи, фотографії, які розповідають про українську інтелектуальну еліту з оточення родини Косачів.
Зустріч відбудеться у читальному залі бібліотеки за адресою вул. Тургенєвська 83-85. Вхід вільний

Мистецька лекція «Василь Діденко. Історія однієї пісні»
2021-09-20 11:00 - 12:00 | Публічна бібліотека імені Лесі Українки, вул. Олександра Кониського, 83-85, Київ, 04053
Художник та мистецтвознавець Анатолій Горовий 20 вересня проведе онлайн-лекцію, присвячену народній пісні «На долині туман», автором слів якої є самобутній поет-шістдесятник Василь Діденко.
Василь Діденко є представником естетичної течії «тихої лірики» в українській літературі, автором 13 книг лірики. Його збірочки віршів для дітей «Степовичка» (1965), «Берізка» (1975) юні читачі ХХІ століття мають відкрити для себе заново, оскільки ці книжечки жодного разу не перевидавалися. Дорослі читачі знають лірика Василя Діденка передусім як автора текстів пісень «На долині туман», «Помереж мені, мила, сорочку», «Полем іду я», автора ряду поетичних збірок.
У 1964 році на всіх просторах СРСР голосом співака Миколи Кондратюка залунала оригінальна пісня на слова Василя Діденка й музику Бориса Буєвського «На долині туман». Сьогодні її текст аналізується як приклад літературного твору, що став народною піснею.
Діденків поетичний доробок самобутній, багатогранний, однак значна його частина ще не опублікована, не дійшла до читача. Саме тому ми й поставили собі за мету провести лекцію про Василя Діденка та продемонструвати аудиторії силу його майстерності.
У чому ж секрет історії народження пісні «На долині туман»? Як причетний Микола Сом до діяльності Діденка? Дізнаємося в прямому етері.

Відкриття виставки "Космос Влади Антонової"
2021-09-22 16:00 - 17:00 | Зала медіаресурсів, вул. Олександра Кониського, 83-85, Київ, Ukraine
Запрошуємо відвідати цікавезну виставку художниці Владислави Антонової. Майстриня закінчила Інститут мистецтв Університету ім. Бориса Грінченка за спеціальністю – вчитель образотворчого мистецтва. Одним із її вчителів є Ярослав Білик, роботи якого раніше експонувалися у нашій бібліотеці.
Картини Влади Антонової – це зображення космічних образів, футуристичної архітектури.
Виставка експонується у залі медіаресурсів за адресою вул. Тургенєвська, 83-85. Вхід вільний.

Презентація книги Людмили Шепелевої «До біса старість»
2021-09-24 11:00 - 12:00 | Публічна бібліотека імені Лесі Українки, вул. Олександра Кониського, 83-85, Київ, 04053
Ми запрошуємо Вас відвідати захід наживо, на якому психолог Людмила Шепелева презентуватиме свою книгу «До біса старість. 30 реальних способів зберегти молодість і здоров’я». Про що ж ця книга і чому Вам потрібно відвідати презентацію?
Людмила Шепелева народилася на Запоріжжі, працювала 15 років учителем української мови та літератури, 10 років психологом. Потім бізнес-тренером, директором по роботі з персоналом у великій компанії. Людмила зізнається, що мала пристойну кар’єру і впорядковане життя. За її словами, «всередині пробивалося відчуття, що це не моє, це тимчасово, ось трохи – і я дозволю собі жити, як хочу. Я розуміла, що найважливіші справи відкладаю, а час плине, можливості тануть. Я раптом усвідомила, що вже багато чого із задуманого не станеться, а для справжньої мрії ніколи не вистачить часу і місця в житті, коли я витрачу його на очікування. До речі, нас таких мільйони».
Останнім часом стала модною тенденція заперечення старості, начебто її не існує. Ми боїмося стати непотрібними, забутими. Боїмося, що багато наших мрій так і не здійсняться. Боїмося старечих хвороб, недоумства, зморшок, імпотенції. Всі ми так чи інакше цього боїмося. Але з іншого боку, авторку хвилювало питання: скільки можна постійно чогось боятися?
У книзі багато історій конкретних людей. Клариса довела, що відсутність шкідливих звичок дозволяє у 87 виглядати на 20 років молодше. Підглядаючи за позитивно налаштованим Генрі, авторка зрозуміла, що так можна зменшити тривогу, повірити в себе, у свої здібності. Олена допомогла Людмилі Шепелевій змінити звички в харчуванні: виявилося, що обмеження калорій з віком лише на користь. Стефані кожен божий день проходить 3000 кроків. І перешкодити їй не можуть ні бридкий бостонський сніг, ні вітер Атлантики. Зустрічаючись з новими дуже дорослими друзями на курсах англійської, у басейні чи в подорожах, спостерігаючи їхні захоплення музикою, літературною творчістю або театром, письменниця переконалася – вони розквітають, зовсім не помічаючи, що солідний вік дихає їм у потилицю. Ці люди знають: поки рухаються – вони живуть.
Тож ми чекаємо на Вас 24 вересня об 11:00 в залі медіаресурсів за адресою: вул. Тургенєвська 83-85. Вхід вільний!

"Анатолій Кузнєцов. Роман-документ «Бабин Яр". Прямий етер
2021-09-27 11:00 - 12:00 | Публічна бібліотека імені Лесі Українки, вул. Олександра Кониського, 83-85, Київ, 04053
29-30 вересня 1941 року – впродовж двох днів – на околиці Києва було вбито майже 34 тисячі київських євреїв. Приблизно стільки, скільки нині живе людей, наприклад, у Боярці – місті на Київщині. Цього року Україна вшановує пам’ять жертв Бабиного Яру. 27 вересня об 11:00 відбудеться прямий етер, присвячений Анатолію Кузнєцову та його роману «Бабин Яр». Розповідь вестиме художник та письменник Анатолій Горовий.
Книга-документ «Бабин Яр» стала найголовнішою в житті Анатолія Кузнєцова й водночас — найвідомішою в ХХ столітті книгою про Київ. Її видали у понад 40 країнах світу.
Твір виявився масштабним: то була хроніка життя окупаційного Києва, яким його колись побачив 12-річний хлопчик Толя Кузнєцов. Він розповів про знищення Хрещатика у вересні 1941, яке здійснили не німці, а енкаведисти. Про підрив Успенського собору в Лаврі. Про те, що більшість киян раділа втечі радянської влади. Кузнєцов першим про це написав, а тому викликав значний резонанс. Так життя в окупації ще ніхто не подавав.
Автор простежив, як по війні радянська влада «прикривала» злочин нацистів у Бабиному Яру. Замість поставити на місці загибелі десятків чи сотень тисяч людей пам’ятник, почали будувати на кістках містечко атракціонів. Так у книзі з’явилася розповідь про Куренівську трагедію 1961 року.
У книзі «Бабин Яр» між рядків читається: комуністи майже нічим не відрізняються від нацистів.
А що Ви думаєте з цього приводу? Усі свої думки Ви зможете викласти в коментарях до прямого етеру. Запрошуємо!

Лекція-консультація "Психологічне насильство. Як розпізнати і припинити"
2021-09-28 11:00 - 12:00 | Публічна бібліотека імені Лесі Українки, вул. Олександра Кониського, 83-85, Київ, 04053
У межах проєкту «Бібліотерапія: твоя книга щастя» психолог і коуч Злата Біневич проведе прямий етер і пояснить, чому розмова про психологічне насильство на часі. Чи правильно ми розуміємо це поняття?
Психологічне (або емоційне) насильство – це використання переваги, щоб принизити та знецінити когось у сімї, колективі, групі.
Як часто Ви чули у своєму дитинстві такі фрази:
— «Ти тупий/тупа»;
— «Так і виростеш нездарою»;
— «Чого витріщився – вчи!»;
— «В одне вухо влетіло, через інше вилетіло»;
— «Ти, як баран, уперся рогами в стіну»;
— «Іди і розкажи йому/їй, може, він/вона тебе послухає»;
— «Іди і скажи йому/їй, що він/вона «поганий»/«погана»;
— «Передай йому/їй, що я більше його/її не хочу бачити»;
— «Ти вчинив/вчинила погано, а він/вона ніколи так не зробив/зробила би»;
— «Іди до нього/неї, тебе ж там більше люблять».
Ці образливі й принизливі висловлювання і є проявом психологічного насильства. Його ще називають злом, яке не видно.
Тож як розпізнати і припинити?
28 вересня об 11:00 психолог дасть відповіді у прямому етері. Долучайтеся!

Акція! "Стань читачем сьогодні"
2021-09-29 10:00 - 19:00 | Публічна бібліотека імені Лесі Українки, вул. Олександра Кониського, 83-85, Київ, 04053
29 вересня у відділі абонемента діятиме promo-акція до Всеукраїнського дня бібліотек – безкоштовний читацький квиток для всіх бажаючих записатися до бібліотеки!

Вчимося медіаграмотності. Бесіда-тренінг
2021-09-29 15:00 - 16:00 | Публічна бібліотека імені Лесі Українки, вул. Олександра Кониського, 83-85, Київ, 04053
Медіаосвіта надзвичайно важлива! Медіаграмотність повинна бути практичною навичкою, рисою стилю життя сучасної людини.
Ми маємо не лише знати, які небезпеки несуть цифрові технології та як на нас впливає інформаційний тиск. Надзвичайно важливо вміти захищатися від цих небезпек і користуватися можливостями, які надають медіа.
Бесіду-тренінг 29 вересня о 15.00 проводитимуть психологиня Альона Максим’як і журналістка Яна Сончківська. Спікери розкажуть про власні лайфхаки, які допомагають фільтрувати інформацію з метою виявлення фейків. Ми дізнаємось, як неправдива інформація в мережі чи в засобах мас-медіа може вплинути на долю людини. Ми поговоримо про ментальне здоров’я та як подбати про себе. Як відрізняти правдиву інформацію від фейкової, як знаходити достовірні джерела інформації та чому важливо бути мобільною, знаючою та медіаграмотною людиною в сучасному суспільстві!
Зустріч відбудеться в читальній залі бібліотеки за адресою: вул. Тургенєвська 83-85.
Вхід вільний.

Презентація збірки "Квиток на Гелікон"
2021-09-30 16:00 - 17:00 | Музей Становлення української нації, Лаврська, 27, Київ, 02000, Ukraine
Радо запрошуємо на презентацію збірки поетичних творів та есеїв, що отримала назву «Квиток на Гелікон». Ця книга підтверджує сучасне позиціонування бібліотеки у суспільстві не лише як інформаційного, просвітницького, комунікаційного, культурного, дозвіллєвого центру громади.
Сучасна бібліотека як Гелікон — місце творчого натхнення. Тут не лише народжуються ідеї та пишуться проєкти. У бібліотеці кожен може розкрити свої таланти, розвинути креативність, публічно презентувати результати своєї творчості. Бібліотека є територією співтворення, залучення та порозуміння. Бібліотека є територією співтворення, залучення та порозуміння. Тут ми вчимося бути толерантними, поважати та підтримувати одне одного, допомагати творчим людям заявляти про себе.
У збірку, що складається з умовних трьох блоків, увійшли поетичні твори та есеї. Авторів, твори яких увійшли до збірки, об’єднує дотичність до бібліотечної діяльності. В перший блок увійшли твори переможців конкурсу «Поетична зима Миколи Сома» 2021 року, організованого та проведеного Публічною бібліотекою імені Лесі Українки на пошану поета-шістдесятника Миколи Даниловича Сома, який 10 років свого життя працював бібліотекарем. У другий блок – творчість поетів, які наразі працюють бібліотекарями у публічних бібліотеках міста. У третій блок – бібліотечні есеї, що перемогли у міському професійному конкурсі бібліотекарів 2020 року
